Otsing leidis 187 vastet
- N Nov 05, 2020 11:37 am
- Foorum: Rajakaamerate fotod
- Teema: Pilte sigade söödaplatsilt
- Vastuseid: 641
- Vaatamisi: 360920
Re: Pilte sigade söödaplatsilt
Selline ilus pilt.
- R Sept 11, 2020 7:17 am
- Foorum: Rajakaamerate fotod
- Teema: Karu pere
- Vastuseid: 3
- Vaatamisi: 2937
Karu pere
Karud toimetavad usinalt söödal
- E Juul 16, 2018 10:06 am
- Foorum: Viited huvipakkuvatele netilehekülgedele
- Teema: RELVAKAPP
- Vastuseid: 0
- Vaatamisi: 2822
RELVAKAPP
Kellel on vajadus uue relvakapi järgi siis naabritel selline koht olemas, lubatud ajaga on ka kohal.
https://www.saffortseifid.ee/relvakapi-seif-relvakapid
https://www.saffortseifid.ee/relvakapi-seif-relvakapid
JÄGER 308
Kas kellelgi on sellist isendit olemas, kuidas on temal töökindlus.
Väike jupp ka juurde
https://www.youtube.com/watch?v=ghtDWHy5VlU
https://www.youtube.com/watch?v=ccM9VDLq9_U
Väike jupp ka juurde
https://www.youtube.com/watch?v=ghtDWHy5VlU
https://www.youtube.com/watch?v=ccM9VDLq9_U
- N Veebr 02, 2017 8:31 am
- Foorum: Küsimused ja vastused
- Teema: KKI õigus relva kontrollimisel
- Vastuseid: 28
- Vaatamisi: 21664
KKI õigus relva kontrollimisel
Keskkonnainspektsiooni poolt teostatavates jahikontrollides tuleb tihti ette, et
jahimees ei mõista, miks ja mille alusel inspektor kontrollib jahimehe relvaluba ja
jahis kasutatavat tulirelva. Et vältida edasisi arusaamatusi, siis toon välja
mõned selgitused.
Relvaseaduse § 88 kohaselt teostab riiklikku järelevalvet relvade, tulirelva osade
ja laskemoona käsitlemise üle Politsei- ja Piirivalveamet ja relvade ning
laskemoona sisseveo, väljaveo ja edasitoimetamise üle Maksu- ja Tolliamet.
Jahiseaduse § 47 kohaselt teostab riiklikku järelevalvet jahiseaduse ja selle
alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle Keskkonnainspektsioon. Seega,
kuigi Keskkonnainspektsiooni kontrolliõiguse kohta relvaseadus midagi ei ütle, on
Keskkonnainspektsioonil õigus jahitulirelva kasutamist kontrollida jahiseaduses
määratu alustel.
Jahiseaduse § 26 lg 1 määrab, et jahitulirelv on tulirelv, mis on omandatud
relvaseaduse alusel jahipidamise otstarbel.
Seda, kas jahil kasutatav tulirelv on jahitulirelv, on võimalik kontrollida üksnes
vaadates relva omaniku relvaloal relva otstarbe kohta tehtud märget. Seega on
keskkonnakaitseinspektoril õigus osundatud jahiseaduse paragrahvi kohaselt
jahimehe relvaloalt seda vaadata.
Lisaks annab õiguse relvaloal tulirelva otstarvet kontrollida
poolautomaattulirelva puhul jahiseaduse § 24 lg 1 p 2, kui määrab, et lubatud
jahipidamisvahendiks on jahipidamise otstarbel registreeritud poolautomaattulirelv,
mille salve mahub kuni 2 padrunit.
Ja lõpuks annab inspektorile jahimehe relvaloalt tulirelva kasutusotstarvet vaadata
ka jahiseaduse § 24 lg 4 p 11, mis määrab, et keelatud on jahipidamine
tulirelvaga, mis ei ole jahitulirelv. Ilma relvaloal kasutusotstarbe märget
vaatamata ei saa inspektor teada, kas tegemist on jahitulirelvaga.
Nimetatud paragrahvid annavad keskkonnakaitseinspektorile õiguse kontrollida nii
jahimehe relvaluba kui jahis kasutatavat tulirelva.
Meil siin foorumis ju targemaid mehi, mida teie arvate kas on õige seaduse tõlgendus.
jahimees ei mõista, miks ja mille alusel inspektor kontrollib jahimehe relvaluba ja
jahis kasutatavat tulirelva. Et vältida edasisi arusaamatusi, siis toon välja
mõned selgitused.
Relvaseaduse § 88 kohaselt teostab riiklikku järelevalvet relvade, tulirelva osade
ja laskemoona käsitlemise üle Politsei- ja Piirivalveamet ja relvade ning
laskemoona sisseveo, väljaveo ja edasitoimetamise üle Maksu- ja Tolliamet.
Jahiseaduse § 47 kohaselt teostab riiklikku järelevalvet jahiseaduse ja selle
alusel kehtestatud õigusaktide nõuete täitmise üle Keskkonnainspektsioon. Seega,
kuigi Keskkonnainspektsiooni kontrolliõiguse kohta relvaseadus midagi ei ütle, on
Keskkonnainspektsioonil õigus jahitulirelva kasutamist kontrollida jahiseaduses
määratu alustel.
Jahiseaduse § 26 lg 1 määrab, et jahitulirelv on tulirelv, mis on omandatud
relvaseaduse alusel jahipidamise otstarbel.
Seda, kas jahil kasutatav tulirelv on jahitulirelv, on võimalik kontrollida üksnes
vaadates relva omaniku relvaloal relva otstarbe kohta tehtud märget. Seega on
keskkonnakaitseinspektoril õigus osundatud jahiseaduse paragrahvi kohaselt
jahimehe relvaloalt seda vaadata.
Lisaks annab õiguse relvaloal tulirelva otstarvet kontrollida
poolautomaattulirelva puhul jahiseaduse § 24 lg 1 p 2, kui määrab, et lubatud
jahipidamisvahendiks on jahipidamise otstarbel registreeritud poolautomaattulirelv,
mille salve mahub kuni 2 padrunit.
Ja lõpuks annab inspektorile jahimehe relvaloalt tulirelva kasutusotstarvet vaadata
ka jahiseaduse § 24 lg 4 p 11, mis määrab, et keelatud on jahipidamine
tulirelvaga, mis ei ole jahitulirelv. Ilma relvaloal kasutusotstarbe märget
vaatamata ei saa inspektor teada, kas tegemist on jahitulirelvaga.
Nimetatud paragrahvid annavad keskkonnakaitseinspektorile õiguse kontrollida nii
jahimehe relvaluba kui jahis kasutatavat tulirelva.
Meil siin foorumis ju targemaid mehi, mida teie arvate kas on õige seaduse tõlgendus.
- E Dets 12, 2016 10:35 am
- Foorum: Biotehnika
- Teema: Kohustus ühistusisestel biotehnilistel töödel
- Vastuseid: 9
- Vaatamisi: 6105
Re: Kohustus ühistusisestel biotehnilistel töödel
Mis ime tööd need on.
Selgita palun oma seisukohta.
Selgita palun oma seisukohta.
- E Dets 12, 2016 10:33 am
- Foorum: Viited huvipakkuvatele netilehekülgedele
- Teema: Turismijahi edusammud
- Vastuseid: 30
- Vaatamisi: 23310
Re: Turismijahi edusammud
Vaata kust otsast tahad, igalt poolt riik tõmbab aina kokku.
Kontrollile veel omakorda kontroll peale.
Kontrollile veel omakorda kontroll peale.
- R Dets 09, 2016 7:33 pm
- Foorum: Hea retsept ei seisa vaka all.
- Teema: Mägrarasv
- Vastuseid: 19
- Vaatamisi: 12632
Re: Mägrarasv
Seda va kopra nõret pidama leotama kange viinaga ja seda siis sisse võtma. Räägitakse, et vanematele meestele ja peris poisikestel pidi abiks olema kui mõne noore tüdriku juures on.
- N Dets 01, 2016 12:19 pm
- Foorum: Ulukid
- Teema: Väikekiskjad
- Vastuseid: 1569
- Vaatamisi: 615692
Re: Väikekiskjad
Ei kuulu looduskaitsealuste liikide hulka.
Mänsak on Eestis üldiselt paigallind, vaid mittesuguküpsed linnud rändavad lõunasse. Põhjapoolsemad mänsakud võivad ka talviti Eestisse sattuda.
Mänsak on suure nokaga vareseline. Keha on shokolaadipruun valgete tähnidega, mis kohati moodustavad triipe. Tiivapealsed ja sabapealne on peaaegu must, sabaalune valge. Nokk ja jalad on mustad. Noorlinnud on õrnema kehamustriga kui vanalinnud. Erinevatel alamliikidel on noka suurus erinev, Eestis pesitseva pähklimänsaku nokk on on jämedam kui siin kohati talvituval seedrimänsakul, seedrimänsakul on saba all ka tume triip.
Mänsak on levinud Põhja-Euraasias, sh Jaapan. Samuti elab Euroopa ja Aasia kõrgmäestikes. Ta on üldiselt paigallind, ainult äärmiselt krõbetate talvede korral liigub soojematele aladele talvituma.
Mänsak elab okaspuu ja segametsades. Mänsakut võib pähklite valmimise aegu kohata sarapikes.
Pikim teadaolev eluiga on üle 16 aasta.
Mänsak kasutab oma võimast nokka pähklite avamiseks. Nad panevad pähkli jalgade vahele ja taovad seda nokaga, kuni koor puruneb.
Mänsak on kõva toiduvarude koguja. Ta peidab seemneid ja pähkleid sambla alla ja puukoore vahele, et neid talvel hea võtta oleks. Nad suudavad ka lume alt oma varu üles kaevata.
Paarilise valib mänsak kogu eluks. Ta ehitab pesa tavaliselt kõrge kuuse otsa, harvem ka laialehelise lehtpuu otsa. Pesa on tavaliselt päikese poole. Pesa koosneb okstest, mullast ja rohust. Emane muneb 2-4 muna suhteliselt varakult, märtsis-aprillis. Haudub emaslind, haudumise kestvus on ca 18 päeva. Peale koorumist toidavad poegi mõlemad vanalinnud. Pojad lennuvõimestuvad 24-26 päevaselt, kuid jäävad vanemate juurde veel mitmeks kuuks, et õppida eluks vajalikku toidukogumisoskust. Tihti on pesakond koos kuni järgmise pesitsemiseni. Noorlinnud saavad suguküpseks 1 aastaselt.
Menüüs on kõige olulisemal kohal okaspuuseemned. Pähklimänsakul ka pähklid, seedri-mänsakul seedrikäbiseemned. Söövad ka putukaid, linnumune ja -poegi, korjuseid, kaevavad mesilaste ja herilaste pesi välja, et nende vastseid kätte saada.
Röövlinnud ja väikekiskjad.
Eestis pesitseb (pähkli)mänsakuid 5-10 tuhat paari, Euroopas pesitseb 400-860 tuhat mänsakupaari.
Tänu oma seemnete peitmisele on aidanud kasa uute metsade tekkele seal, kus muud on maha võetud.
Mänsak on Eestis üldiselt paigallind, vaid mittesuguküpsed linnud rändavad lõunasse. Põhjapoolsemad mänsakud võivad ka talviti Eestisse sattuda.
Mänsak on suure nokaga vareseline. Keha on shokolaadipruun valgete tähnidega, mis kohati moodustavad triipe. Tiivapealsed ja sabapealne on peaaegu must, sabaalune valge. Nokk ja jalad on mustad. Noorlinnud on õrnema kehamustriga kui vanalinnud. Erinevatel alamliikidel on noka suurus erinev, Eestis pesitseva pähklimänsaku nokk on on jämedam kui siin kohati talvituval seedrimänsakul, seedrimänsakul on saba all ka tume triip.
Mänsak on levinud Põhja-Euraasias, sh Jaapan. Samuti elab Euroopa ja Aasia kõrgmäestikes. Ta on üldiselt paigallind, ainult äärmiselt krõbetate talvede korral liigub soojematele aladele talvituma.
Mänsak elab okaspuu ja segametsades. Mänsakut võib pähklite valmimise aegu kohata sarapikes.
Pikim teadaolev eluiga on üle 16 aasta.
Mänsak kasutab oma võimast nokka pähklite avamiseks. Nad panevad pähkli jalgade vahele ja taovad seda nokaga, kuni koor puruneb.
Mänsak on kõva toiduvarude koguja. Ta peidab seemneid ja pähkleid sambla alla ja puukoore vahele, et neid talvel hea võtta oleks. Nad suudavad ka lume alt oma varu üles kaevata.
Paarilise valib mänsak kogu eluks. Ta ehitab pesa tavaliselt kõrge kuuse otsa, harvem ka laialehelise lehtpuu otsa. Pesa on tavaliselt päikese poole. Pesa koosneb okstest, mullast ja rohust. Emane muneb 2-4 muna suhteliselt varakult, märtsis-aprillis. Haudub emaslind, haudumise kestvus on ca 18 päeva. Peale koorumist toidavad poegi mõlemad vanalinnud. Pojad lennuvõimestuvad 24-26 päevaselt, kuid jäävad vanemate juurde veel mitmeks kuuks, et õppida eluks vajalikku toidukogumisoskust. Tihti on pesakond koos kuni järgmise pesitsemiseni. Noorlinnud saavad suguküpseks 1 aastaselt.
Menüüs on kõige olulisemal kohal okaspuuseemned. Pähklimänsakul ka pähklid, seedri-mänsakul seedrikäbiseemned. Söövad ka putukaid, linnumune ja -poegi, korjuseid, kaevavad mesilaste ja herilaste pesi välja, et nende vastseid kätte saada.
Röövlinnud ja väikekiskjad.
Eestis pesitseb (pähkli)mänsakuid 5-10 tuhat paari, Euroopas pesitseb 400-860 tuhat mänsakupaari.
Tänu oma seemnete peitmisele on aidanud kasa uute metsade tekkele seal, kus muud on maha võetud.
- N Dets 01, 2016 1:20 am
- Foorum: Ulukid
- Teema: Väikekiskjad
- Vastuseid: 1569
- Vaatamisi: 615692
Re: Väikekiskjad
Mõni kohalik sort või.
- T Mär 29, 2016 10:56 am
- Foorum: Relvad
- Teema: Browning bar mk3 vs tikka t3x esimeseks püssiks
- Vastuseid: 21
- Vaatamisi: 15327
Re: Browning bar mk3 vs tikka t3x esimeseks püssiks
Kas Browningu poolautomaat on hea või halb, omal selline kogemus puudub. On olemas küll poltlukuga isend A Polt 308. Tikka T3 30-06 ka olemas, samas suht hea ja normaalne relv. Jahti minnes ikka käsi rohkem läheb Tikka järgi. Kui võrrelda siis vast kaitseriivi asetus ja maha vinnastamisel on vahe.
- E Mär 28, 2016 12:41 am
- Foorum: Ulukid
- Teema: Hane sügisjaht
- Vastuseid: 282
- Vaatamisi: 138383
Re: Hane sügisjaht
Ida Virus Imatu kandis ka eile kuuldud sookurge
- E Mär 14, 2016 8:28 am
- Foorum: Päevakaja
- Teema: Jälgede tuvastamine
- Vastuseid: 38
- Vaatamisi: 27802
Re: Jälgede tuvastamine
Mina arvan, et tegu on ühe käpalisega.
- N Jaan 28, 2016 1:58 pm
- Foorum: Viited huvipakkuvatele netilehekülgedele
- Teema: Jahivideod
- Vastuseid: 230
- Vaatamisi: 151103
Re: Jahivideod
Pane ka link kust vaatasid.
- E Jaan 25, 2016 7:31 am
- Foorum: Noored ja rohelised
- Teema: relvaeksam
- Vastuseid: 260
- Vaatamisi: 156903
Re: relvaeksam
Relvaeksam koosneb mitmest osast: teoreetilisest eksamist,relva tundmine, relva käsitsemise ning laskeoskuse eksamist (edaspidi laskmiskatse). Teoreetilisest saavad paljud läbi aga komistuskiviks on just relva tehniline pool.