Päevalehes siis pikemalt Dombrovskaja sõnavõttu kajastatud:
Eilsel seakatku konverentsil otsiti metssigade arvukuse vähendamiseks teaduslikke aluseid.
Aafrika seakatkuga võideldes on pilgud pööratud jahimeeste poole, kuna viiruse leviku põhjuseks peetakse metssigade suurt populatsiooni Eestis. Kolme aasta pärast loodetakse metssigade hulk viia 6000 isendini, mis peaks katku levikule piiri panema. Abiks peaks olema uus jahiseadus, mille eelnõu annaks jäägritele õiguse taas pidada ajujahti ja piiraks tugevalt lisasöötmist.
Lätis kütitakse praegu intensiivselt, kuid sealse jahimeeste ajakirja Medības peatoimetaja Linda Dombrovska hoiatas eilsel seakatkuteemalisel konverentsil Tartus, et kui jahimeeste arvamust kuulda ei võeta, võivad nad ühel hetkel püssi põõsasse visata. Dombrovska sõnul pole katku Lätis küttimise teel kontrolli alla saadud, nagu Eestis aeg-ajalt räägitakse. Viimase kuu jooksul on suudetud lasta ligi 7000 siga rohkem, kuid asustus on ikka veel väga tihe. Probleem kerkib esile just seetõttu, et jahimeestele antakse ette suured kvoodid, kuid nemad peavad riigi tellimust täitma heast tahtest. Küttima peab, aga efektiivseid meetodeid ei lubata kasutada. Sigade laskmise eest ei maksta ja taudialalt pärit loomade liha ei saa ka müüa.
Kui valitsuse otsused pole loogilised, siis saate väga suure vastuseisu osaliseks.
„Kui valitsuse otsused pole loogilised, siis saate väga suure vastuseisu osaliseks,” hoiatas Dombrovska. Näiteks on Eestis üks taudi tõkestamise meetod emasloomade suuremas mahus küttimine. „Kui te ütlete, et laske emiseid, siis see käib jahimeeste eetika vastu. Keegi ei lähe metsa ega lase seal tiinet või poegadega emist. See pole humaanne.”
Tartu ülikooli zooloogia lektor Harri Valdmann ütles, et kui lasta maha karja juhtiv emis, siis kari laguneb. See omakorda tähendab, et loomad hakkavad endale uut piirkonda otsima ja see ajab metssead veel rohkem liikvele.
Pisikud söödaplatsilt
Tegelikult üritatakse vältida just metssigade metsas liikvele ajamist. Seetõttu oli meil keelatud ka ajujaht.
Tartu ülikooli zoloogia doktorandi Ragne Oja sõnul on Eestis metssigu pidevalt lisasöötmisega nuumatud, et neid viljapõldudest eemal hoida. Sel teoorial pole teaduslikku kinnitust. Samas on söödaplatsid karjade kohtumispunktid ehk haiguse edasi andmise kohad. Ometi räägib lisasöötmise vastu see, et esimestel aastatel käivad nad seal ikka veel toitu otsimas. Kui seda ei ole, siis minnakse mujale. Toiduränne paneb taas loomad aktiivselt metsas liikuma.
Eestis on keelatud metssigade ajujaht, et vältida loomade liikvele ajamist. Metssigade keskmisest aktiivsem liikumine aitab kaasa katku levikule. Foto: Shutterstock
Katk maksab juba miljoneid
Pisut rohkem kui kuu ajaga on Eestis seakatku nakatunud 16 farmi, hukatud on üle 20 000 sea. Täpset kahju suurust pole võimalik kokku lüüa, kuid ainuüksi hukatud loomade ning neile mõeldud sööda kompentseerimiseks tuleb veterinaar- ja toiduameti peadirektori Ago Pärteli sõnul riigil välja käia 2,2 miljonit eurot. See summa võib aga iga päev suureneda.
Looamade hukkamisele ja matmisele on ametil seni kulunud umbes 600 000 eurot, mis paisutab juba praegu otsesed taudikulud kolme miljoni euro lähedale. Riik maksab seakasvatajatele lisatoetusi 12,7 miljoni euro ulatuses.