Salaküttimine Lääne-Virumaal
- sammal.habe
- Postitusi: 1180
- Liitunud: P Jaan 04, 2004 7:43 pm
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
kuidas on see jahumine seotud salaküttimisjuhtumiga ida-Virumaal? tagasi algteema juurde tulles - kas on uudiseid? viimane artikkel näikse olevat maksuseina taga.
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
Ega selle salaküttimise kohta rohkem kuulda ei ole olnudki. Ja tõenäoliselt KKI jääbki järjekordselt kaotajaks.
Aga tänu sellele on vähemalt osadel jahimeestel saanud ka seadusepügalad väheke selgemaks.
tsiteerin:
OK.Teeme asja (teoreetiliselt) veel huvitavamaks. Oletame, et laen oma eestlaetava vintpüssi (registreeritud jahirelvana) kuuliga, kuid mitte padruniga, osalen suuruluki jahis kütina. Kas suuruluki laskekatse tunnistuse puudumine oleks karistatav?
Ise küsid ja ise vastad: lae oma vintrelva kust otsast tahad - kui tegemist registreerimisel relva liigiks vintraudne - sellest järelikult haavlitega tulistamine võimatu.
Annele- samamoodi võiks küsida - kuna enamusel meestest on "kellad" - kas siis nad on kõik vägistajad?
Karistamiseks läheb ikka siis, kui on vajalik asjade kogum olemas.
Aga tänu sellele on vähemalt osadel jahimeestel saanud ka seadusepügalad väheke selgemaks.
tsiteerin:
OK.Teeme asja (teoreetiliselt) veel huvitavamaks. Oletame, et laen oma eestlaetava vintpüssi (registreeritud jahirelvana) kuuliga, kuid mitte padruniga, osalen suuruluki jahis kütina. Kas suuruluki laskekatse tunnistuse puudumine oleks karistatav?
Ise küsid ja ise vastad: lae oma vintrelva kust otsast tahad - kui tegemist registreerimisel relva liigiks vintraudne - sellest järelikult haavlitega tulistamine võimatu.
Annele- samamoodi võiks küsida - kuna enamusel meestest on "kellad" - kas siis nad on kõik vägistajad?
Karistamiseks läheb ikka siis, kui on vajalik asjade kogum olemas.
ikka lõbusalt
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
Välek kirjutas:pktaks kirjutas:Lisan juurde:suurulukijahil kütina osalemine, jahipüssikuuliga laetud padruni kasutamine ja suuruluki laskekatse tunnistuse puudumine.
Aga kui ma olen suurulukijahis ajajate nimekirjas ja mul on kaasas püss (ajus) ja puudub suuruluki laskekatse?
No püss võib ju ajus kaasas olla ka kähriku laskmiseks koera eest. Kui kuuli rauda ei topi ja põtra kummuli ei aja, pole vast pretensioone võimalik esitada.
Kas jahiseaduses on lahti seletatud ka mõiste "kütt"?
Ise ei leidnud.
koos koeraga
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
Vaata JS paragrahv 23. Seal su otsitud mõiste sees ning edasine juba eesti keelest arusaamine. Küttimine - kes sa oled kui kütid?
ikka lõbusalt
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
aivar00 kirjutas:Vaata JS paragrahv 23. Seal su otsitud mõiste sees ning edasine juba eesti keelest arusaamine. Küttimine - kes sa oled kui kütid?
Kütid peaksid olema seega kõik, kes jälitavad, püüavad, tabavad, surmavad uluki, sõltumata tulirelva olemasolust!?
Kas ühisjahis suurulukile ilma relvata ajaja on kütt? Küttimise mõiste põhjal võiks justkui olla,
aga ei ole! Kas siin pole vastuolu?
Kui mina olen suuruluki jahil koeraga ajaja ja mul puudud suuruluki laskekatse, siis ma ei tohi ajus ka kährikkoera tulistada kuuliga, sest ma ei tohi "... kasutada uluki laskmiseks jahipüssikuuliga laetud padrunit."
koos koeraga
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
![Shocked :shock:](./images/smilies/icon_eek.gif)
![Wink :wink:](./images/smilies/icon_wink.gif)
Naine võib olla,koer peab olema!
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
tsiteerin:
Kui mina olen suuruluki jahil koeraga ajaja ja mul puudud suuruluki laskekatse, siis ma ei tohi ajus ka kährikkoera tulistada kuuliga, sest ma ei tohi "... kasutada uluki laskmiseks jahipüssikuuliga laetud padrunit."
Ma enam ei suuda. Mine Raplasse Villemi jutule- teeb sulle puust ette!
nagu eelnevalt lubas
.
Mina soovitan sellises situatsioonis laadida relv jahipüssikuuli asemel enda jahikoeraga! Siis on lootust, et koer jääb terveks ning ellu ja kährik saab koera poolt surmatud.
Kui mina olen suuruluki jahil koeraga ajaja ja mul puudud suuruluki laskekatse, siis ma ei tohi ajus ka kährikkoera tulistada kuuliga, sest ma ei tohi "... kasutada uluki laskmiseks jahipüssikuuliga laetud padrunit."
Ma enam ei suuda. Mine Raplasse Villemi jutule- teeb sulle puust ette!
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Mina soovitan sellises situatsioonis laadida relv jahipüssikuuli asemel enda jahikoeraga! Siis on lootust, et koer jääb terveks ning ellu ja kährik saab koera poolt surmatud.
ikka lõbusalt
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
GC kirjutas:aivar00 kirjutas:Vaata JS paragrahv 23. Seal su otsitud mõiste sees ning edasine juba eesti keelest arusaamine. Küttimine - kes sa oled kui kütid?
Kütid peaksid olema seega kõik, kes jälitavad, püüavad, tabavad, surmavad uluki, sõltumata tulirelva olemasolust!?
Kas ühisjahis suurulukile ilma relvata ajaja on kütt? Küttimise mõiste põhjal võiks justkui olla,
aga ei ole! Kas siin pole vastuolu?
JS paragrahv 31 lg 4.
Ja enne järgmise sellise, mittefilosoofilise küsimuse küsimist ole hea ja loe 3x JS läbi ja vaata ega seal vastust pole!!!!
duo on parem
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
Julgen arvata, et olen jahiseadust "läbi lugenud" vähemalt 30 x, võibolla ka 300. Mida rohkem loed, seda suuremaid ebakõlasid ja vasturääkivusi leiad. Ja saad aru, et kellelgi on olnud meeletu soov asja detailideni reguleerida ja sealsamas on jälle lihtsalt (näiteks kasvõi mõistete defineerimisega) asjast üle lastud.
Julgen arvata, et asi võiks (peaks!) olema palju lihtsam ja palju üldisem. Milleks kottida seaduskuulekat inimest, kes püüab kõikidest seaduse nüanssidest aru saada ja neid ka täita. Need, jahinduse mõttes siis salakütid, neid ei koti, kas neid nimetatakse küttideks või jahimeesteks ja kas nad kütivad või peavad jahti. Mõneti üsna eluterve mõtlemisega inimesed
. . . erinevalt seadusekirjutajatest ![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Julgen arvata, et asi võiks (peaks!) olema palju lihtsam ja palju üldisem. Milleks kottida seaduskuulekat inimest, kes püüab kõikidest seaduse nüanssidest aru saada ja neid ka täita. Need, jahinduse mõttes siis salakütid, neid ei koti, kas neid nimetatakse küttideks või jahimeesteks ja kas nad kütivad või peavad jahti. Mõneti üsna eluterve mõtlemisega inimesed
![:V](./images/smilies/eusa_silenced.gif)
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
Jahil juhtub nii mõndagi... ja kõigil pole vaja kõike teada!
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
unt kirjutas:... Mida rohkem loed, seda suuremaid ebakõlasid ja vasturääkivusi leiad. Ja saad aru, et kellelgi on olnud meeletu soov asja detailideni reguleerida ja sealsamas on jälle lihtsalt (näiteks kasvõi mõistete defineerimisega) asjast üle lastud. ...
vastuolusid võib leida põnevaid, nt nõuded kuulile suuruluki puhul (poolmantel, kaal jne) vs jahipüssikuuliga laetud padrun antud vaidluses - kas lahingmoonaga laskmisel ei ole tegu üheaegselt kõigi kolme asjaolu tuvastamisega?
Kumb on hullem rikkumine?
Jaht on kunst, mis nõuab ohvreid!
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
No jätkame siis seda OT jahumist, kuni see tegelikult jahiseadustikku lahkav (et mitte öelda rappiv) jutt õigesse kohta ümber tõstetakse. "Jahinaljad" ehk?
aivar00 kirjutas:
Haavlid ei puutu antud juhul üldse asjasse. Minu küsimus seisnes selles, et kas kuuliga laetud padruni puudumine minu (kuuliga laetud) püssis vabastab mind suuruluki laskekatse kohustusest?
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
aivar00 kirjutas:
Ise küsid ja ise vastad: lae oma vintrelva kust otsast tahad - kui tegemist registreerimisel relva liigiks vintraudne - sellest järelikult haavlitega tulistamine võimatu.
Haavlid ei puutu antud juhul üldse asjasse. Minu küsimus seisnes selles, et kas kuuliga laetud padruni puudumine minu (kuuliga laetud) püssis vabastab mind suuruluki laskekatse kohustusest?
Ja mis tähendab öelda hüvasti
kärmele ponile ja jahile?
Elu lõppu ja kiratsemise algust
Pealik Seattle?
kärmele ponile ja jahile?
Elu lõppu ja kiratsemise algust
Pealik Seattle?
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
Kui palju ja mis infot jahiseaduses eestlaetava kohta leiad?
- sammal.habe
- Postitusi: 1180
- Liitunud: P Jaan 04, 2004 7:43 pm
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
kui juba OT... siis minu amatöörjuristlik arusaam on et selles paragrahvireas on oluline kaal sidesõnal JA:H:Owl kirjutas:... Minu küsimus seisnes selles, et kas kuuliga laetud padruni puudumine minu (kuuliga laetud) püssis vabastab mind suuruluki laskekatse kohustusest?
st kui sul on püssis kartetshid siis sa saad pidada jahti ainult teatavat liiki suurulukitele ja suuruluki laskekatset sul olema ei pea. mis on küll segadusseajav, aga näib siiski korrekt - lihtsalt peaksime suuruluki laskekatset tõlgendama kui suuruluki kuulikatset sest haavli/kartetshiga sa ju seda katset sooritada ei saa.tõendab tema õigust osaleda suurulukijahil kütina ja kasutada uluki laskmiseks jahipüssikuuliga laetud padrunit.
aga milleks see jahumine, jääb mulle siiski mõistmatuks. Vargamäe meeste moodi tõe ja õiguse asjus jonnimine üle kandunud küberruumi?
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
Tagasi teemasse.
Isa-poeg Eimar ja Taimo Põesaste vaidlustasid advokaadibüroo Küllike Namm vahendusel keskkonnainspektsiooni neile määratud 600 euro suuruse trahvi keelatud ajal ja loata jahipidamise ehk maakeeli salaküttimise eest. Lisaks peavad isa ja poeg tasuma ekspertiisitasu 3247 eurot.
Tallinna loomaaias tehtud DNA-ekspertiis tuvastas, et mullu 6. märtsil Haljala vallas Vidriku külas ebaseaduslikult kütitud põdrapulli ja -lehma liha on identne lihaga, mida Põesasted samal päeval konservitootmisse viisid. Ka tuvastas ekspertiis, et ühest Põesaste sõidukist leitud verejäljed ja karvad kuuluvad salakütitud põtradele.
Põesasted kasutasid kohtus oma õigust ja keeldusid ütlusi andmast. Kohtunik Tiit Kullerkupp küsis, kas keeldutakse vastamast ka liha käitlemist puudutavatele küsimustele. Mõlemad keeldusid.
Kohtus Põesasteid kaitsev vandeadvokaat Epp Landberg märkis, et keskkonnainspektsiooni korraldatud väärteomenetluses on juttu liha käitlemisest, kuid mitte sellest, kes põdrad küttis. Landberg viitas asjaolule, et Põesastete käest polnud isegi küsitud, kus nad olid mullu 6. märtsil.
Samuti viitas kaitsja mitmetele menetluslikele ja vormilistele puudustele. Näiteks oli DNA-ekspertiis tellitud Tallinna loomaaiast, millel ei ole akrediteeringut ehk riiklikku tunnustust ekspertiiside tegemiseks.
Keskkonnainspektsiooni esindanud õigusosakonna juhataja Väino Vaidla selgitas, et ei Eesti kohtuekspertiisi instituut ega teised akrediteeritud riigiasutused ei tee jahiulukite ekspertiise.
Osaliselt nõustus Vaidla kaitsja viidatud menetluslikele rikkumistele, kuid need ei olnud tema hinnangul nii olulised, et kogutud tõendid muutuksid kohtukõlbmatuks.
Kaitsja palus kohtult keskkonnainspektsiooni otsuse tühistada ja menetluse käigus tehtud ekspertiisi kulud jätta riigi kanda.
Keskkonnainspektsiooni esindaja palus jätta otsuse muutmata. Ta viitas kogutud kaudsetele tõenditele ja sellele, et kohus teeb otsuse siseveendumusele tuginedes.
Samuti viitas keskkonnainspektsiooni esindaja seadusest tulenevale võimalusele, et kui ebaseaduslik küttimine ei leidnud piisavalt tõendamist, võib kohus muuta väärteo kvalifikatsiooni, sest Põesasted on rikkunud ka jahisaaduste käitlemist puudutavaid seadusesätteid. Kaitsja sellega ei nõustunud. Mõlemad pooled viitasid oma kõnes riigikohtu lahenditele.
Keskkonnainspektsiooni hinnangul on salaküttimisega loodusele tekitatud kahju suurus 1600 eurot. Inspektsioon tegi menetluse käigus Põesastetele ettepaneku see vabatahtlikult hüvitada, kuid sai eitava vastuse.
Kohtunik Tiit Kullerkupp teeb otsuse teatavaks 9. mail.
https://virumaateataja.postimees.ee/657 ... ohtuotsust
Isa-poeg Eimar ja Taimo Põesaste vaidlustasid advokaadibüroo Küllike Namm vahendusel keskkonnainspektsiooni neile määratud 600 euro suuruse trahvi keelatud ajal ja loata jahipidamise ehk maakeeli salaküttimise eest. Lisaks peavad isa ja poeg tasuma ekspertiisitasu 3247 eurot.
Tallinna loomaaias tehtud DNA-ekspertiis tuvastas, et mullu 6. märtsil Haljala vallas Vidriku külas ebaseaduslikult kütitud põdrapulli ja -lehma liha on identne lihaga, mida Põesasted samal päeval konservitootmisse viisid. Ka tuvastas ekspertiis, et ühest Põesaste sõidukist leitud verejäljed ja karvad kuuluvad salakütitud põtradele.
Põesasted kasutasid kohtus oma õigust ja keeldusid ütlusi andmast. Kohtunik Tiit Kullerkupp küsis, kas keeldutakse vastamast ka liha käitlemist puudutavatele küsimustele. Mõlemad keeldusid.
Kohtus Põesasteid kaitsev vandeadvokaat Epp Landberg märkis, et keskkonnainspektsiooni korraldatud väärteomenetluses on juttu liha käitlemisest, kuid mitte sellest, kes põdrad küttis. Landberg viitas asjaolule, et Põesastete käest polnud isegi küsitud, kus nad olid mullu 6. märtsil.
Samuti viitas kaitsja mitmetele menetluslikele ja vormilistele puudustele. Näiteks oli DNA-ekspertiis tellitud Tallinna loomaaiast, millel ei ole akrediteeringut ehk riiklikku tunnustust ekspertiiside tegemiseks.
Keskkonnainspektsiooni esindanud õigusosakonna juhataja Väino Vaidla selgitas, et ei Eesti kohtuekspertiisi instituut ega teised akrediteeritud riigiasutused ei tee jahiulukite ekspertiise.
Osaliselt nõustus Vaidla kaitsja viidatud menetluslikele rikkumistele, kuid need ei olnud tema hinnangul nii olulised, et kogutud tõendid muutuksid kohtukõlbmatuks.
Kaitsja palus kohtult keskkonnainspektsiooni otsuse tühistada ja menetluse käigus tehtud ekspertiisi kulud jätta riigi kanda.
Keskkonnainspektsiooni esindaja palus jätta otsuse muutmata. Ta viitas kogutud kaudsetele tõenditele ja sellele, et kohus teeb otsuse siseveendumusele tuginedes.
Samuti viitas keskkonnainspektsiooni esindaja seadusest tulenevale võimalusele, et kui ebaseaduslik küttimine ei leidnud piisavalt tõendamist, võib kohus muuta väärteo kvalifikatsiooni, sest Põesasted on rikkunud ka jahisaaduste käitlemist puudutavaid seadusesätteid. Kaitsja sellega ei nõustunud. Mõlemad pooled viitasid oma kõnes riigikohtu lahenditele.
Keskkonnainspektsiooni hinnangul on salaküttimisega loodusele tekitatud kahju suurus 1600 eurot. Inspektsioon tegi menetluse käigus Põesastetele ettepaneku see vabatahtlikult hüvitada, kuid sai eitava vastuse.
Kohtunik Tiit Kullerkupp teeb otsuse teatavaks 9. mail.
https://virumaateataja.postimees.ee/657 ... ohtuotsust
Veel on mehi metsades.
-
- Postitusi: 426
- Liitunud: T Dets 11, 2007 5:26 am
Re: Salaküttimine Lääne-Virumaal
Ardi kirjutas:aivar00 kirjutas:Ehk siis ametnikud tegid ennast järjekordselt lolliks. Kui kaua peavad kõrgelt haritud (minu teada inspektsiooni keskharidusega enam tööle ei võeta) ametnikud jobud olema ning ei suuda menetlust läbi viia vastavalt kehtivale seadusele. Selleks ei ole ju palju oidu vaja- on kriminaalmenetlus, koosta vastavad määrused, saada toores liha dna ekspertiisi. Sündmuskohalt pidid nad ekspertiisiks nagunii proovi võtma ja vastavalt pakendama. Edasine ju ainult vormistamise küsimus. Et asja põnevamaks teha ja lisatõendit hankida, siis jah võib ju lasta vennikestel juba valmis konservile kah järgi tulla ning nad siis kinni võtta. Kui info juba liikus oleks koheselt tulnud taotleda prokurörilt luba kogu vennikeste elamise läbiotsimiseks ehk siis nii kui konservidega mehed käes kohe nende juurde koju läbiotsimist tegema. Aga olgu peale - see ei ole ei esimene ega ka kahjuks mitte viimane kord, kui neid lolliks kohtus tehakse iseenda oskamatuse tõttu. Noored kogemusteta ja juhtimisoskusteta juhid aga kiitlevad - elu on ju lill ja nemad justkui oskavad kõike...
Mul on tõesti hea meel, et meie seas on foorumis selliseid asjatundjaid. Kui KKI-s järgmine tööpakkumine tuleb, kus jahinduse valdkonda inspektorit otsitakse, siis saadan selle Sulle privasse.
Lisaks jahindusega seonduvatele õigusaktidele on sama olulised süüteomenetlusega seonduva tundmine, aga see on asi, milles KKI-l jääb oskustest vajaka.
Ole kui leebe tuul...