Jahiseadus uues valguses
Re: Jahiseadus uues valguses
Päris mõistlik jutt vähemalt minu arust...kas sellest ka kasu on.....
-
- Postitusi: 149
- Liitunud: K Nov 01, 2006 5:05 pm
Re: Jahiseadus uues valguses
Mina arvan natuke teisiti.Ja 5ha polegi põld.15 m metsaservast samuti.Ja ei saa aru ka toetuste teemast.Jälle püüab rentnik õelda,kuidas peab omanik oma maal käituma
- aadu kadakas
- Postitusi: 1469
- Liitunud: T Veebr 16, 2010 2:21 pm
Re: Jahiseadus uues valguses
Kellapoiss kirjutas:Mina arvan natuke teisiti.Ja 5ha polegi põld.15 m metsaservast samuti.Ja ei saa aru ka toetuste teemast.Jälle püüab rentnik õelda,kuidas peab omanik oma maal käituma
Selle väljapakutud 15 m serva osas kipub küll praktikas nii olevat, et põlluvili pannakse meil piinliku täpsuseni metsani välja. Peamiseks põhjuseks olevat see, et toetuste kontrollid nõuavad nii. Mõistlik oleks jätta metsa ja põllu vahele näiteks ristikuriba vmt. Lihtsam põlluvilju ulukite eest kaitsta ning seda tehes võimalik valida laskmiseks õigeid isendeid. Igasugune logistika ka parem. Seega mina küll toetan antud idee sidumist kahjustuse arvestamisel.
Mis puutub aga sellesse, et jahirentnik püüab maaomanikule ette kirjutada, mida too omal maal nagu võiks või mitte, on kahe otsaga asi. Üks ots on arusaadav - mis see tema asi on! Teine ots aga see, kui maaomanik hakkab ulukikahjusid nõudma ning ilmselgelt hakkab see juhtuma kindlamalt siis, kui eurotoetuseid enam sellises mahus nagu harjutud, enam ei tule. Ja kohe kindlasti hakatakse siis seadusest veel piinlikuma täpsusega (palju põhjalikumalt, kui PRIA kontrollid maade pindalasid mõõdavad
![Very Happy :D](./images/smilies/icon_biggrin.gif)
-
- Postitusi: 894
- Liitunud: N Okt 13, 2005 12:45 pm
Re: Jahiseadus uues valguses
aadu kadakas kirjutas:Kellapoiss kirjutas:Mina arvan natuke teisiti.Ja 5ha polegi põld.15 m metsaservast samuti.Ja ei saa aru ka toetuste teemast.Jälle püüab rentnik õelda,kuidas peab omanik oma maal käituma
Selle väljapakutud 15 m serva osas kipub küll praktikas nii olevat, et põlluvili pannakse meil piinliku täpsuseni metsani välja. Peamiseks põhjuseks olevat see, et toetuste kontrollid nõuavad nii...
Toetuste kontrollid nõuavad ikka seda pindala, mida põlluharija ise on deklareerinud. Kuskil pole kirja pandud nõuet, et põllukultuur peab olema metsaservani, lausa põllu peale ulatuvate puuokste alla külvatud
![Wink :wink:](./images/smilies/icon_wink.gif)
15 meetrit ehk polekski vaja, piisaks ka 5-6 meetri laiusest regulaarselt niidetud ribast metsa ja põllukultuuri vahel. Lihtsustaks oluliselt põllukahjurite tõrjumist, samuti tabatud kahjurite äraviimist põllult.
Kuna Eestis on järjest rohkem rahvast avastanud võimaluse streikides oma arvamust avaldada, tasuks ehk ka jahimeestel naabrite tegemistel silma peal hoida http://www.maaseuduntulevaisuus.fi/susi ... ta-1.10268
![Wink :wink:](./images/smilies/icon_wink.gif)
Re: Jahiseadus uues valguses
Põhiseadus.
II Põhiõigused, vabadused ja kohustused (põhiseadus)
§ 12. Kõik on seaduse ees võrdsed. Kedagi ei tohi diskrimineerida rahvuse, rassi, nahavärvuse, soo, keele, päritolu, usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, samuti varalise ja sotsiaalse seisundi või muude asjaolude tõttu.
§ 19. Igaühel on õigus vabale eneseteostusele.
Igaüks peab oma õiguste ja vabaduste kasutamisel ning kohustuste täitmisel austama ja arvestama teiste inimeste õigusi ja vabadusi ning järgima seadust.
......
III Rahvas (põhiseadus)
§ 56. Kõrgeimat riigivõimu teostab rahvas hääleõiguslike kodanike kaudu:
2) rahvahääletusega.
V Vabariigi President (põhiseadus)
§ 79. Vabariigi Presidendi valib Riigikogu või käesoleva paragrahvi neljandas lõikes sätestatud juhul valimiskogu.
Vabariigi President valitakse salajasel hääletusel. Igal Riigikogu liikmel on üks hääl. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline enamus.
-------------------------------------------------------------------------------------
Jahiseaduse eelnõu
§ 7. Maaomaniku õigused jahinduses
3) algatada jahipiirkonna kasutaja väljavahetamine või osaleda jahipiirkonna kasutaja valimisel §-s 15 sätestatud korras.
2. peatükk
JAHIPIIRKONNA MOODUSTAMINE JA KASUTAMINE
§ 15. Jahipiirkonna kasutusõiguse luba
(3) Kui ühe ja sama jahipiirkonna kasutusõiguse saamiseks on esitatud kaks või enam taotlust ja kõik taotlejad ei nõustu nendele ühise kasutusõiguse andmisega, eelistatakse taotlejat, kellel on jahipiirkonna piires suurema pindala ulatuses kokkulepe maaomanikuga jahipidamise korraldamiseks nende kinnisasjal.
§ 21. Jahipiirkonna kasutusõiguse loa kehtivuse lõppemine või kehtetuks tunnistamine
2) maaomanikud, kellele kuulub 2/3 jahipiirkonna pindalast, on esitanud ühise taotluse
--------------------------------------------------------------------------------------
NB!
Allpool kirjeldatud olukorral pole mingit reaalset seost poliitiliste vaadetega ja pole ka seost Presidendi valimisega Põhiseadusliku korra alusel, mis kehtib Eesti Vabariigis! Samuti pole ka seost tänasel päeval kehtiva Põhiseadusega!
Võtame ette ja toome vaid ühe niiöelda filosoofilise (sarkastilise) kuid elulise näite kavandatava uue Jahiseaduse valguses, Põhiseadusele pisut toetudes ja seda tõlgendusesse seades nii nagu lihtne inimene seda kavandatavat uut Jahiseadustki loeb
''Näide'' kuulub niiöelda musta huumori hulka!
Niisiis .. kujutame ette järgmist olukorda.
Eesti Vabariigi Presidendi kandidaat seatakse üles Riigikogu poolt järgmisel alusel, tal peab olema maid ja metsi, tema varanduslik seisus peab olema suur ...
Kui Presidendi kandidaatidel on enam-vähem sarnane varanduslik seisus, siis eelistatakse kandidaati, keda on esitanud saadikud, kellel on 2/3 ulatuses suurem varanduslik seisus...
Eesti Vabariigi Presidenti valib Riigikogu, kellel on otsustusõigus vastavalt sellele, kui palju on igal üksikul saadikul maad ja metsa ning kinnisvara ja mida rikkam ning varakam saadik on.
Johtuvalt sellest on ka saadikul otsustusõigus suurem ja hääl mõjukam!
Valituks osutub see presidendikandidaat, kelle valijad saadikud Riigikogus said kokku häältena 2/3 varanduslikku suurust rohkem teistest ehk teisisõnu, kellel oli maid, metsi ja kinnisvara rohkem ning kelle pangaarved olid suuremad, kui teiste/ülejäänute omad, sest nende presidendikandidaat kogus pindalapõhiselt ja jõukusepõhiselt suurema ja mõjukama hääle, kui see kandidaat, kelle poolt hääletas küll enam isikuid, kuid nende saadikute varanduslik suurus summana jäi alla ehk teisisõnu isikupõhiselt hääli andnute üldvaranduslik suurus jäi alla jõukamate saadikute 2/3-diku ...
Just sellise tulemuse tõttu oleme me saanud uue Presidendi, kes teostab Eesti Vabariigis kõrgeimat võimu .. sest igal ühel, kaasa arvatud Presidendil ja Riigikogu saadikutel on õigus vabale eneseteostusele vastavalt varanduslikule seisusele.
***mis loevad siin üksikute saadikute hääled – varanduslik seisus loeb ja annab otsustusõiguse ning otse loomulikult mõjukama hääle.
------------------------------------------------------------------------------------
Presidendi asemele võib selles valguses panna jahipiirkonna kasutaja ja Riigikogu ja saadiku asemele võib panna maaomaniku ...
Ja me kõik peame olema rahul saadikute otsusega, sest ega üksikisiku hääl ei loe (loe loodavas Jahiseaduses ju ka ei loe).
Loeb vaid see, kui palju ja millises suurusjärgus omavad jahipiirkonna välja vahetada tahtjad maid ja metsi ehk siis see, milline on seltskonna varanduslik seisus.
Antud ’’näide’’ peaks ilmekalt tegema selgeks selle, mis selles uues seaduses rahva silmis valesti on ! Kuid kas rahva ehk inimeste arvamus ka loeb ?
----------------------------------------------------------------------------------------
Selle ''näitega'' lõppes see teema ja algab uus teema ''Uus Jahiseadus''
NB!
Rahvas ehk siis maaomanikud saavad siiski otsustada hääletamisega vastavalt kehtivale Põhiseadusele selle kavandatava uue Jahiseaduse puhul. Ja keegi, isegi seaduse looja, ei saa eelistada varanduslikku suuremat baasi omavaid maaomanikke vähem varakate ees, kõigil on üks hääl vastavalt Põhiseadusele !!!
Seega on isikute ehk maaomanike iga üksiku indiviidi hääl see, mis annab 2/3 antud jahipiirkonnas kogukonnapõhistest maaomanike häältest - mitte pindala omamine, kui on otsustatud jahipiirkonna kasutaja välja vahetada.
Huvitav .. miks seaduse kirjutajad, propageerijad ehk rahva keeli sisse surujad ainult selle näitena toodud varandusliku seisusega arvestavad ja sellest varandusliku seisuse eelistamise teemast vaikides või juttu mujale viies (suured kahjustused, hüvitamine jne..) mööda hiilivad nagu poleks seda selles kavandatavas seaduses olemaski seda varakamate eelistust, kus kõigile on antud eraomaniku staatus ning kinnitavad, et nii on õige (õigemast õigeim) ehk kindlam ???
II Põhiõigused, vabadused ja kohustused (põhiseadus)
§ 12. Kõik on seaduse ees võrdsed. Kedagi ei tohi diskrimineerida rahvuse, rassi, nahavärvuse, soo, keele, päritolu, usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, samuti varalise ja sotsiaalse seisundi või muude asjaolude tõttu.
§ 19. Igaühel on õigus vabale eneseteostusele.
Igaüks peab oma õiguste ja vabaduste kasutamisel ning kohustuste täitmisel austama ja arvestama teiste inimeste õigusi ja vabadusi ning järgima seadust.
......
III Rahvas (põhiseadus)
§ 56. Kõrgeimat riigivõimu teostab rahvas hääleõiguslike kodanike kaudu:
2) rahvahääletusega.
V Vabariigi President (põhiseadus)
§ 79. Vabariigi Presidendi valib Riigikogu või käesoleva paragrahvi neljandas lõikes sätestatud juhul valimiskogu.
Vabariigi President valitakse salajasel hääletusel. Igal Riigikogu liikmel on üks hääl. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab Riigikogu koosseisu kahekolmandikuline enamus.
-------------------------------------------------------------------------------------
Jahiseaduse eelnõu
§ 7. Maaomaniku õigused jahinduses
3) algatada jahipiirkonna kasutaja väljavahetamine või osaleda jahipiirkonna kasutaja valimisel §-s 15 sätestatud korras.
2. peatükk
JAHIPIIRKONNA MOODUSTAMINE JA KASUTAMINE
§ 15. Jahipiirkonna kasutusõiguse luba
(3) Kui ühe ja sama jahipiirkonna kasutusõiguse saamiseks on esitatud kaks või enam taotlust ja kõik taotlejad ei nõustu nendele ühise kasutusõiguse andmisega, eelistatakse taotlejat, kellel on jahipiirkonna piires suurema pindala ulatuses kokkulepe maaomanikuga jahipidamise korraldamiseks nende kinnisasjal.
§ 21. Jahipiirkonna kasutusõiguse loa kehtivuse lõppemine või kehtetuks tunnistamine
2) maaomanikud, kellele kuulub 2/3 jahipiirkonna pindalast, on esitanud ühise taotluse
--------------------------------------------------------------------------------------
NB!
Allpool kirjeldatud olukorral pole mingit reaalset seost poliitiliste vaadetega ja pole ka seost Presidendi valimisega Põhiseadusliku korra alusel, mis kehtib Eesti Vabariigis! Samuti pole ka seost tänasel päeval kehtiva Põhiseadusega!
Võtame ette ja toome vaid ühe niiöelda filosoofilise (sarkastilise) kuid elulise näite kavandatava uue Jahiseaduse valguses, Põhiseadusele pisut toetudes ja seda tõlgendusesse seades nii nagu lihtne inimene seda kavandatavat uut Jahiseadustki loeb
![:M](./images/smilies/eusa_think.gif)
''Näide'' kuulub niiöelda musta huumori hulka!
Niisiis .. kujutame ette järgmist olukorda.
Eesti Vabariigi Presidendi kandidaat seatakse üles Riigikogu poolt järgmisel alusel, tal peab olema maid ja metsi, tema varanduslik seisus peab olema suur ...
Kui Presidendi kandidaatidel on enam-vähem sarnane varanduslik seisus, siis eelistatakse kandidaati, keda on esitanud saadikud, kellel on 2/3 ulatuses suurem varanduslik seisus...
Eesti Vabariigi Presidenti valib Riigikogu, kellel on otsustusõigus vastavalt sellele, kui palju on igal üksikul saadikul maad ja metsa ning kinnisvara ja mida rikkam ning varakam saadik on.
Johtuvalt sellest on ka saadikul otsustusõigus suurem ja hääl mõjukam!
Valituks osutub see presidendikandidaat, kelle valijad saadikud Riigikogus said kokku häältena 2/3 varanduslikku suurust rohkem teistest ehk teisisõnu, kellel oli maid, metsi ja kinnisvara rohkem ning kelle pangaarved olid suuremad, kui teiste/ülejäänute omad, sest nende presidendikandidaat kogus pindalapõhiselt ja jõukusepõhiselt suurema ja mõjukama hääle, kui see kandidaat, kelle poolt hääletas küll enam isikuid, kuid nende saadikute varanduslik suurus summana jäi alla ehk teisisõnu isikupõhiselt hääli andnute üldvaranduslik suurus jäi alla jõukamate saadikute 2/3-diku ...
Just sellise tulemuse tõttu oleme me saanud uue Presidendi, kes teostab Eesti Vabariigis kõrgeimat võimu .. sest igal ühel, kaasa arvatud Presidendil ja Riigikogu saadikutel on õigus vabale eneseteostusele vastavalt varanduslikule seisusele.
***mis loevad siin üksikute saadikute hääled – varanduslik seisus loeb ja annab otsustusõiguse ning otse loomulikult mõjukama hääle.
------------------------------------------------------------------------------------
Presidendi asemele võib selles valguses panna jahipiirkonna kasutaja ja Riigikogu ja saadiku asemele võib panna maaomaniku ...
Ja me kõik peame olema rahul saadikute otsusega, sest ega üksikisiku hääl ei loe (loe loodavas Jahiseaduses ju ka ei loe).
Loeb vaid see, kui palju ja millises suurusjärgus omavad jahipiirkonna välja vahetada tahtjad maid ja metsi ehk siis see, milline on seltskonna varanduslik seisus.
Antud ’’näide’’ peaks ilmekalt tegema selgeks selle, mis selles uues seaduses rahva silmis valesti on ! Kuid kas rahva ehk inimeste arvamus ka loeb ?
----------------------------------------------------------------------------------------
Selle ''näitega'' lõppes see teema ja algab uus teema ''Uus Jahiseadus''
NB!
Rahvas ehk siis maaomanikud saavad siiski otsustada hääletamisega vastavalt kehtivale Põhiseadusele selle kavandatava uue Jahiseaduse puhul. Ja keegi, isegi seaduse looja, ei saa eelistada varanduslikku suuremat baasi omavaid maaomanikke vähem varakate ees, kõigil on üks hääl vastavalt Põhiseadusele !!!
Seega on isikute ehk maaomanike iga üksiku indiviidi hääl see, mis annab 2/3 antud jahipiirkonnas kogukonnapõhistest maaomanike häältest - mitte pindala omamine, kui on otsustatud jahipiirkonna kasutaja välja vahetada.
Huvitav .. miks seaduse kirjutajad, propageerijad ehk rahva keeli sisse surujad ainult selle näitena toodud varandusliku seisusega arvestavad ja sellest varandusliku seisuse eelistamise teemast vaikides või juttu mujale viies (suured kahjustused, hüvitamine jne..) mööda hiilivad nagu poleks seda selles kavandatavas seaduses olemaski seda varakamate eelistust, kus kõigile on antud eraomaniku staatus ning kinnitavad, et nii on õige (õigemast õigeim) ehk kindlam ???
Mida rohkem olen inimeste loomust tundma õppinud, seda rohkem kuulub mu poolehoid metsale ja metsaelanikele.
Re: Jahiseadus uues valguses
uugametsa sa tõid hea kuid väga sarkastilise näite...tegelikkus võib osutuda veel hullemaks
, kuna peale nn "varanduslike saadikute" astub valimisel "pimeda hobuse" rolli veel RMK, kes seaduseelnõu projektis on võrdustatud maaomanikega....nagu teada kuulub täna ca 50% maadest veel riigile, kelle esindajaks metsanduses ja jahinduses RMK...väga paljude jahiseltside maadel on RMK/riik see kõige suurem maaomanik, kellega kokkuleppele jõudes saab kiiresti 2/3 kokku...nii et lisaks varanduslikule suhtele hakkab jõudu koguma ka korporatiivne ehk kuuluvuslik suhe:lol: ...kes kellega ja kuidas saab kokkuleppele...kellele ja kuidas tehakse erandeid jne...
Praeguse eelnõu 2/3 otsustamis õigus on tõenäoliselt kompromiss, mis EJS tuleb alla neelata. Vastasel juhul "huvigruppide" vahel kokkulepet ei sünni. See on nn "planeeritud kaoutus", kuna puudutab tõenäoliselt "suurt vähemust" jahisektsioonidest, kus selline olukord võiks ülesse kerkida.
Aga kellepoisile tahaks öelda vaid niipalju. Keegi ei taha maaomanikule ette kirjutada, mida ta omal maal teeb. See on tema võõrandamatu õigus, nii kaua, kuni seda õigust ja usaldust ei kuritarvitata.
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Praeguse eelnõu 2/3 otsustamis õigus on tõenäoliselt kompromiss, mis EJS tuleb alla neelata. Vastasel juhul "huvigruppide" vahel kokkulepet ei sünni. See on nn "planeeritud kaoutus", kuna puudutab tõenäoliselt "suurt vähemust" jahisektsioonidest, kus selline olukord võiks ülesse kerkida.
![:M](./images/smilies/eusa_think.gif)
Aga kellepoisile tahaks öelda vaid niipalju. Keegi ei taha maaomanikule ette kirjutada, mida ta omal maal teeb. See on tema võõrandamatu õigus, nii kaua, kuni seda õigust ja usaldust ei kuritarvitata.
Re: Jahiseadus uues valguses
Poetaks kah nonde põlluservade kohta. Meil üks kohalikus maastaabis suurtalunik, kes on ka jahiseltsi liige, paneb juba mitmendat aastat nisupõllu serva külvikulaiuse triibu otra. Ja siis on üks põllumajandusühistu, mille bossidele sai kah ideed tutvustatud, et äkki saaks tulevikus kuidagi põlluääred lagedamad hoida. Selle peale arvati, et ega sealt metsa varjust nagunii mingit saaki ei tule, ainult toetuste pärast nad sinna külvavad ja lasid silma pilgutamata ca 6 m riba piimküpset nisu niidukiga maha.
Ei, see ei ole Rio de Janeiro, see on hoopis midagi hullemat.
Re: Jahiseadus uues valguses
Just nii ta õige peakski olema. Sai ka meie kandis sedasi räägitud. Näiteks ühe suure kartulikasvataja põldudele on võimalik autoga ring peale teha. Otstes on vaba pind pikemgi kui 15 m. See vajalik tehnikaga ringikeeramiseks. Viljakasvatajatega kah räägitud ning ca 3-5 meetri laiune riba alati metsa äärde jäetud. Kohati kasvavad seal tõesti puude oksad täiega seal kohal. Ja viljasaaki sealt ei saa nagunii - tavaliselt läheb enne koristusaega liigniiskuse tõttu lihtsalt mädanema.
Ei taha küll Kellapoisiga demagoogitsema hakata, kuid mul on küsimus - kas sa ise tegeled põllumajandusega?
Aga asjaolu, et 5 ha on ka põld olen ma Kellapoisiga osaliselt päri. Seda enam on seal kahju suurem kui näiteks 50 ha põllu puhul.
Samas seda 5 ha on ka kergem kaitsta kasvõi repellentidega. Arvan, et see on vajalik selleks, et mõni maaomanik ei teeks spetsiaalselt näiteks 3-4 ha nisupõldu keset suurt metsalagendikku. 100% kindel, et sead panevad tolle pintsli. Ja see juhtub suvalise jahirentniku korral. Maaomanikul aga juba kevadel külvi tehes teada, et sügisel saab jahimeestelt 100% raha minna nõudma. Külvaks aga sinna miski sellise kultuuri, mis ulukeid ligi ei tõmba on kõik OK. Isegi paljukirutud nõuka ajal tehti nii.
Siin muidugi kohe hea öelda - jälle te rentnikud ütlete mulle kui maaomanikule ette mida teha või mida mitte
Sellele mina vastaksin lakooniliselt - ükski mõistust omav maaomanik sellisele tükile nisu ei külvaks.
Nii kaua kui meil elavad metsas sead niikaua see nisu ka ära süüakse. Ja sigade 100% hävitamist
ka teha ei tohi... Pigem oleks teema kasvõi selle maa rentimine jahimeestele söödapõllu tegemiseks või kasutada näiteks heina kasvatamiseks.
Ei taha küll Kellapoisiga demagoogitsema hakata, kuid mul on küsimus - kas sa ise tegeled põllumajandusega?
Aga asjaolu, et 5 ha on ka põld olen ma Kellapoisiga osaliselt päri. Seda enam on seal kahju suurem kui näiteks 50 ha põllu puhul.
Samas seda 5 ha on ka kergem kaitsta kasvõi repellentidega. Arvan, et see on vajalik selleks, et mõni maaomanik ei teeks spetsiaalselt näiteks 3-4 ha nisupõldu keset suurt metsalagendikku. 100% kindel, et sead panevad tolle pintsli. Ja see juhtub suvalise jahirentniku korral. Maaomanikul aga juba kevadel külvi tehes teada, et sügisel saab jahimeestelt 100% raha minna nõudma. Külvaks aga sinna miski sellise kultuuri, mis ulukeid ligi ei tõmba on kõik OK. Isegi paljukirutud nõuka ajal tehti nii.
Siin muidugi kohe hea öelda - jälle te rentnikud ütlete mulle kui maaomanikule ette mida teha või mida mitte
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Sellele mina vastaksin lakooniliselt - ükski mõistust omav maaomanik sellisele tükile nisu ei külvaks.
![Twisted Evil :twisted:](./images/smilies/icon_twisted.gif)
![:M](./images/smilies/eusa_think.gif)
Viimati muutis aivar00, K Mär 14, 2012 10:09 am, muudetud 1 kord kokku.
ikka lõbusalt
Re: Jahiseadus uues valguses
Kellapoiss, oma pundi jahimeestega peaks ikka läbi saama, siis vaataks uuele jahiseadusele ka teise pilguga. Ja pea meeles, kui on tüli, siis seal on alati 2 osapoolt. Küsiks Kellapoisilt, kas suhted vahepeal paranenud võrreldes 2009 aastaga?
- aadu kadakas
- Postitusi: 1469
- Liitunud: T Veebr 16, 2010 2:21 pm
Re: Jahiseadus uues valguses
Üllar tõigi välja selle "iga sent arvel" põhimõtte toetuste saamishimus. Samas poleks ju paha, kui need toetusetarnijad pakuks juba ise välja miskid printsiibid, et toetus on sama metsaservas oleva nn hooldusribaga. Mujal saadakse võrdselt selle osa pealt viljelusmaaga toetusi.
Uue jahiseaduse väljatöötamine on olnud eos mitte ühe looduskasutuse sisuline reformimine, vaid institutsionaalne ärajagamine. Kui jälgida, mida riigiesindajad selles osas lobivad, siis näidatakse justkui mingisugust kindlat järjepidevuse joont eelmisest iseseisvusest siiani, et igaüks ikka mõistaks - aetakse nagu õiget asja. Minu hinnangul aga luuakse järjekindlalt süsteemi, kus jahindus on priviligeeritute loomulik ja kaasnev osa. Sarnane kunagiste ülikute õigusele, kelle käes maa ja võim. Kurvaks teeb, et RMK on tõepoolest rakendatud selle ideoloogia ette "mustaks hobuseks".
Uue jahiseaduse väljatöötamine on olnud eos mitte ühe looduskasutuse sisuline reformimine, vaid institutsionaalne ärajagamine. Kui jälgida, mida riigiesindajad selles osas lobivad, siis näidatakse justkui mingisugust kindlat järjepidevuse joont eelmisest iseseisvusest siiani, et igaüks ikka mõistaks - aetakse nagu õiget asja. Minu hinnangul aga luuakse järjekindlalt süsteemi, kus jahindus on priviligeeritute loomulik ja kaasnev osa. Sarnane kunagiste ülikute õigusele, kelle käes maa ja võim. Kurvaks teeb, et RMK on tõepoolest rakendatud selle ideoloogia ette "mustaks hobuseks".
-
- Postitusi: 149
- Liitunud: K Nov 01, 2006 5:05 pm
Re: Jahiseadus uues valguses
No nii.Minu arust on suisa rumal minna ministri püha rahu rikkuma mingi 5ha ja nii või naa laiuste ribade tahtmisega.See on minu arvamus.Aga seal,kus minul on au jahil käia,seal niidavad talumehed ammu metsaääred lahti,mis tõestab et mingit tüli haisugi pole õhus.Aga Välek,kui Sul on küsimus ikka keelel,siis telefon on 5139110 Kalle
-
- Postitusi: 2633
- Liitunud: R Okt 03, 2003 9:50 pm
Re: Jahiseadus uues valguses
Vaata Kellapoiss, igal pool aga ei jäeta riba metsaserva vaid külvataksegi puude alla välja. Meenub ühe maisi kasvataja kurtmine, et temal sead teevad kurja ja jahimehed midagi ei tee. Mais 2m kõrge ja külvatud metsaservani välja. Küsimise peale, kuidas see jahimees sealt selle sea peaks ülesse leidma, ei osanud ta midagi vastata. Jahimees on paha, peab kahjud kinni maksma ja kõik. Sellises põllus on võimalik jahti pidada ainult maamiinidega.
Õnneks tundub tekkima aina rohkem neid põllumehi, kes neid külvamata ribasid hakkavad jätma. Fakt on aga ka see, et need ribad tekivad sinna jahimehe ja maaomaniku vahelise suhtlemise teel. Ja suhtlemisel ei tohiks kumbki ennast kuningana ette kujutada ja teist poolt jobuks pidada![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Maaomanike ja jahimeeste vaheline tihedam suhtlemine aitaks ära hoida oluliselt kahjustusi. Ega see põllumees oma peaga seda riba metsa äärde jätma ei hakka. Kui jahimees teeb selgeks selle vajalikkuse, küll see riba sinna hakkab ka tekkima. Kui metsamees annaks varakult teada, kuhu ta plaanib kuuske näiteks istutada, saab jahimees seal lähedal asuva soolaku varakult sellest kohast kaugemale ümber kolida. Vastasel juhul võib tekkida olukord, kus soolak on kohe noorendiku kõrval ja passi seal seda põtra/kitse palju tahad, puhas töö tehakse ikka.
Õnneks tundub tekkima aina rohkem neid põllumehi, kes neid külvamata ribasid hakkavad jätma. Fakt on aga ka see, et need ribad tekivad sinna jahimehe ja maaomaniku vahelise suhtlemise teel. Ja suhtlemisel ei tohiks kumbki ennast kuningana ette kujutada ja teist poolt jobuks pidada
![Smile :)](./images/smilies/icon_smile.gif)
Maaomanike ja jahimeeste vaheline tihedam suhtlemine aitaks ära hoida oluliselt kahjustusi. Ega see põllumees oma peaga seda riba metsa äärde jätma ei hakka. Kui jahimees teeb selgeks selle vajalikkuse, küll see riba sinna hakkab ka tekkima. Kui metsamees annaks varakult teada, kuhu ta plaanib kuuske näiteks istutada, saab jahimees seal lähedal asuva soolaku varakult sellest kohast kaugemale ümber kolida. Vastasel juhul võib tekkida olukord, kus soolak on kohe noorendiku kõrval ja passi seal seda põtra/kitse palju tahad, puhas töö tehakse ikka.
-
- Postitusi: 2418
- Liitunud: R Mär 12, 2004 8:41 pm
Re: Jahiseadus uues valguses
No jah ,see riba võib ju tore asi olla,aga maaomaniku poolt vaadatuna on seal ka väikesed "agad".Esiteks,kui jätta külvamata,siis selleks ajaks ,kui siga vilja ronib on seal umbrohupark rinnuni(teraviljas kasutatav mürk paljudele umbrohtudele ei mõju ) ja tolku ikka midagi.Kuna sellist umbrohu riba on pärast ka kehv harida ,hakkab iga aastaga see metsaäär põllu poole nihkuma ja kipub ka ülejäänud põllule umbrohtu levitama.Seega,et asjast tolku oleks on vajalik ka mingil sobival ajal niitmine,see aga võib jääda mitmete põhjuste(lisa kulu,tehnika puudumine,aja nappus kiirel perioodil jne.)taha toppama.Lahendus võiks muidugi kokkulepeliselt sündida ,kas siis jahimehed ise niidavad ,v....mis iganes .See ka minumeelest päris häid suhteid ei näita ,kui jahimees ainult nõuab ,et olgu aga riba olla ,v.....hakkab see ja teine juhtuma.See odra riba külvamine minumeelest eriti ei toimi ,loom pole loll,elu on näidanud ,et lähevad nisusse ka läbi mitmesaja meetrise riba.Keegi siin soovitas metsvälule heinamaa rajada,kes põllundusega kursis,see teab ,et rohumaa rajamine on kordades kallim ,kui vilja külvamine ja siga oskab sellise töö korralikult ära nullida ja oh seda pahandust siis jälle.Kõige lihtsam oleks vist ikka ohustatud kohtades otra kasvatada,siin aga tuleb jälle priia oma viljavahelduse nõudega vist kraesse!?
Re: Jahiseadus uues valguses
kult kirjutas:See odra riba külvamine minumeelest eriti ei toimi ,loom pole loll,elu on näidanud ,et lähevad nisusse ka läbi mitmesaja meetrise riba.Keegi siin soovitas metsvälule heinamaa rajada,kes põllundusega kursis,see teab ,et rohumaa rajamine on kordades kallim ,kui vilja külvamine ja siga oskab sellise töö korralikult ära nullida ja oh seda pahandust siis jälle.Kõige lihtsam oleks vist ikka ohustatud kohtades otra kasvatada,siin aga tuleb jälle priia oma viljavahelduse nõudega vist kraesse!?
Asja mõte on selles, et oder on piisavalt madal selleks, et kesikud karjast välja noppida, kui nad seda riba ületavad. See, et keegi siga tahab viljaga petta on suht idiootne arvamus.
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Re: Jahiseadus uues valguses
Selle ribaga on nii, et külvikusse läheb reppellent, mis kärssninadel kärsad kihelema ajab ja neid viljast eemal hoiab. Aa kui tahtsime seda maale tooma hakata ja tegime pisukese uuringu, siis peeti kalliks. Ootame siis eurotoetuste suurenemist muu euroopaga samale tasemele, saab ka põllumees investeerida kahjustuste ära hoidmisse.