![Pilt](http://f.pmo.ee/f/2015/06/17/4193063t100heefe.jpg)
Janek Reiljan näitab tühjaks jäänud rajakaamerakarpi. Tema arvutiekraan aga kuvab siiani kaamera praegust asukohta Jõhvi-Tartu maantee ääres. Foto: Margus Ansu
Varastatud rajakaamera omanik süüdistab politseid tegevusetuses
Autor: Jaan Olmaru
Postimees
18. juuni 2015 10:26
Metsloomade söödaplatsilt varastatud rajakaamera omanik süüdistab politseid operatiivsuse puudumises ja tegevusetuses, sest vaatamata edukale positsioneerimisele pole kolme nädala jooksul suudetud kaamerat leida.
«Minu jaoks on politsei kohal vaid siis, kui ma ületan maanteel kiirust, aga kui on vaja inimest aidata, siis ei tule sealt midagi,» rääkis Tartu Postimehele Jõgevamaa jahimees Janek Reiljan. Oma pahameele põhjuseks nimetas ta politsei passiivsust varastatud kaamera otsimisel.
Rajakaamera kadus Jõgevamaal Vaidavere külas asuvalt loomade söödaplatsilt 23. mail. Reiljani sõnul pani ta Hiinast tellitud kaamera üles juba veebruaris ning oli sellega väga rahul. Koos aku ja võimsa mälukaardiga komplekt läks talle maksma umbes 300 eurot.
SIM-kaardi ja liikumisanduriga varustatud kaamera oli seadistatud nii, et esimesed kaks fotot salvestati mälukaardile ning iga kolmas saadeti Reiljani koduarvutisse. Viimane pilt, mille mees sai, saabus 23. mai õhtul.
«Teadsin, et metssead veel käivad, ja imestasin, miks pilte enam ei tule. Hommikul läksin lastega sööta välja viskama ja siis lapsed küsisid, kas ma olen kaamera kuhugi mujale pannud. Siis oligi selge, et see oli jalad alla võtnud,» meenutas Reiljan.
Piirkond teada
Koju jõudnud, püüdis ta kaamerat EMT veebilehel positsioneerida ning avastas, et seade töötab edasi. Aparaadi uueks asukohaks näitas positsioneering Jõhvi-Tartu maantee äärset ala Vedu külas, mis on söödakohast umbes 20 kilomeetri kaugusel.
Peale seda helistas Reiljan kohe politseisse ja tegi varguse kohta avalduse. «Ütlesin, et praegu näitab positsioneerimine konkreetset asukohta ja palun tehke midagi. Nad võivad selle juba homme välja lülitada. Aga politsei ütles, et vaatame, ja oligi kõik,» kirjeldas Reiljan.
Vihje eest vaevatasu
Kaamera omanik on valmis varastatud esemeni viiva vihje eest maksma vaevatasu ning palub vastava info saata meiliaadressile janek.reiljan@mail.com.
Peale kõnet otsis ta internetist välja kohaliku piirkonnapolitseiniku Kadri Ala telefoni, kuid ühendust ei saanud. «Telefon oli levist väljas. See oli pühapäev, ilmselt konstaabel puhkas,» lausus Reiljan. Seepeale otsustas ta ise kohale sõita. Mobiilimasti juurest helistas ta veel korra politseisse, kuid sai vastuseks vaid lubaduse, et temaga võetakse ühendust.
Kui Reiljan nädal hiljem Soomest tagasi tuli, näitas positsioneering endiselt kaamera asukohta. «Järgmisel päeval helistasin uuesti kohalikule konstaablile ja küsisin, mis vahepeal toimunud on. Lubas uurida ja tagasi helistada. Nüüdseks on kaks nädalat möödas ja mulle pole siiani tagasi helistatud,» lausus ta.
Kõnejärgsel päeval kutsuti Reiljan lõpuks Jõgevale uurija juurde ütlusi andma. Sel ajal positsioneerimine kaamera asukohta enam ei näidanud, aga kui ta koju jõudis, töötas see jälle. Reiljan oletas, et rajakaamera varastas mõni salakütt, ning palus abi kohaliku jahisektsiooni esimehelt. Viimane saatiski talle kahe talu andmed ning soovitas neid kontrollida.
Saadud info edastas Reiljan kohe politseile, kuid abi sellest polnud. «Oleksin oodanud neilt kiiremat ja konkreetsemat tegutsemist, sest ala oli ju teada. Aga nad ei liiguta ennast. Neil ei ole ressurssi. Ja kuue kuu pärast tuleb kiri, et uurimine on lõpetatud,» väljendas ta pettumust.
Käidi kontrollimas
Politsei- ja piirivalveameti pressiesindaja Kerly Peitel ütles juhtumit kommenteerides, et politsei on seni kogunud infot nii kohalikelt kui ka teistelt piirkonna politseitöötajatelt. Samuti on prokuratuuri loal tehtud päring sideettevõttele, mille tulemused ei ole veel laekunud.
«Kannatanu teatas vargusest politseile 24. mail. Järgmisel päeval sõitis ta Eestist ära ning saabus tagasi sama nädala reedel. Sellel ajavahemikul ei olnud võimalik teda ütlusi andma kutsuda ning saabunud nädalavahetuse tõttu kutsuti ta ütlusi andma uue nädala alguses,» selgitas Peitel.
Pressiesindaja sõnul käis piirkonnapolitseinik Kadri Ala Reiljani nimetatud positsioneerimispiirkonda kontrollimas, kuid kaamerat sealt ei leitud ning sellest teavitati ka kannatanut.
Peiteli sõnul pole politsei ise positsioneerimist teinud, sest vastavalt kriminaalmenetluse seadusele on see jälitustoiming, mida politsei tohib teha ainult prokuröri loal jälitustoimiku raames. «Positsioneerimine on erandlik toiming, mida on lubatud kasutada ainult raskete kuritegude uurimisel ja juhul, kui muude toimingutega ei ole võimalik tõendeid koguda,» ütles pressiesindaja.
Pole õigust läbi otsida
«Mis puudutab positsioneerimise täpsust, siis vastavalt riigisaladuse ja salastatud välisteabe seadusele on kõik jälitustoiminguga seotu – taktika, meetodid ja vahendid – piiratud tasemega riigisaladus. Võime öelda vaid nii palju, et kindlasti ei ole positsioneerimise täpsus selline, mis võimaldaks määratleda seadme asukohta maja täpsusega,» lisas Peitel.
Ta märkis, et Reiljani tehtud positsioneering ei anna politseile õigust ümberkaudseid maju läbi otsida.
«Positsioneerimise piirkond on ikka sadu meetreid. Kui seal on majapidamisi, siis seda infot saab edasises menetluses arvesse võtta, aga see ei anna politseinikule õigust teha mingeid läbiotsimisi,» lausus pressiesindaja. «Positsioneerimine ei ole mingi võluvits.»
Peitel ütles, et saab kaamerast ilma jäänud mehe pahameelest aru, kuid kõnealusel juhul on tegu kriminaalmenetlusega ning selle vältel kõigest ei räägita. «Me ei hakka ütlema, mida oleme täpselt teinud ja mida mitte. Muidugi ta soovib kiiret lahendust, aga öelda, et politsei pole midagi teinud, sellega ei saa nõus olla,» sõnas ta.