vibud
-
- Postitusi: 11
- Liitunud: T Jaan 18, 2005 6:59 pm
Re: vibud
Minu eelnev postitus oli oluliselt pikem, kui foorumis näha. Vabandan tehnilise viperus epärast ja püüan oma mõttekäigu taastada.
Usun, et vibul on hing
-
- Postitusi: 11
- Liitunud: T Jaan 18, 2005 6:59 pm
Re: vibud
Kirjutasin jälle hulga juttu, kuid kahjuks see teieni ei jõdnud. Võib olla olin ise käpard, võib olla oli see mingu tehniline probleem. Ei tea aga luban, et homme jätaikan.
Usun, et vibul on hing
Re: vibud
Kallid jahimehed, -naised!
Arvan, et iga jahimees on vähemalt kord elus praaki teinud. Nõuda vibujahimeestelt, et nemad laseks kümnesse iga kell on naeruväärt. Jahimeeste laskeoskus on pigem see ala, kus tuleks pilgud pöörata.
Kuigi ei poolda vibujahti, oleksin nõus erapooletu olema, kui vibumeestele oleks kohustuslik jäljekoera omamine. Palju on räägitud, et ka jahimeestele tehakse jäljekoera omamine kohustuslikuks, kuid seni ainult sõnakõlksud.
Arvan, et iga jahimees on vähemalt kord elus praaki teinud. Nõuda vibujahimeestelt, et nemad laseks kümnesse iga kell on naeruväärt. Jahimeeste laskeoskus on pigem see ala, kus tuleks pilgud pöörata.
Kuigi ei poolda vibujahti, oleksin nõus erapooletu olema, kui vibumeestele oleks kohustuslik jäljekoera omamine. Palju on räägitud, et ka jahimeestele tehakse jäljekoera omamine kohustuslikuks, kuid seni ainult sõnakõlksud.
Aim small, miss small!
-
- Postitusi: 2633
- Liitunud: R Okt 03, 2003 9:50 pm
Re: vibud
Metslane kirjutas: Kuigi ei poolda vibujahti, oleksin nõus erapooletu olema, kui vibumeestele oleks kohustuslik jäljekoera omamine. Palju on räägitud, et ka jahimeestele tehakse jäljekoera omamine kohustuslikuks, kuid seni ainult sõnakõlksud.
Jahimeestele tuleb verekoera nõue kindlasti. Hetkel on küsimus vist ainult selles, et kuidas see sõnastada(kas igal jahimehel, jahiseltsil või siis vabariigis peab olema üks koer). Ja kui vibumees läheb vibuga jahile, siis on ka tema JAHIMEES ja seega hakkab see nõue kehtima ka neile.
Re: vibud
Üritusest endast mida võiks teha. Tundub, et TOMil puudub selline sisukate ürituste läbi viimise kogemus, või ei ole need millegipärast õnnestunud. Arvata, et laskeüritustel tormatakse suure hurraaaga püssi paugutama ning jahinduslik pool kiiresti unustatakse, njah... kui vibumehed sellise suhtumisega on, siis mul tekib natuke kõhklusi juba, kas pole tegemist ikkagi selle osa rahvaga, kes on ikkagi leidnud hobi, vibulaskmise ning nüüd mõtlevad, et kui mujal sellega looma lastakse (noolega), siis peaks ise kah.
Minu ettekujutus sellisest üritusest:
1) Seminar. Mõni tund teooriat, infot, mis puudutab vibujahti (ega keskmine internetiseerunud jahimees nii tsuhnaa ka pole, kes ei oleks vaadanud vibujahivideosid, lugenud üht-teist siit sealt jms). Lisaks, idee pole sellise üritusega koolitada välja hulga vibujahimehi ning teha kuuajalist koolitust, koos kohustusliku võistlusega (vabandust liialdamise pärast), vaid anda ülevaadet, mida kujutab endast kohalik vibulaskjate hulk, mida väljamaalaste hulk, kuidas mujal vibujahte peetud, seadustest jms, mis iganes vajalik, et tavainimene mingi ülevaate saaks, eriti jahimees.
2) Meelelahutuslik osa. Toodaks kohale mõni korralik jahivibu, näidatakse lähemalt ka, et mis, kus, miks, nooltega sama lugu (ise näppinud USA päritoluga jahivibusid ja nooli ning suhelnud ka vibujahimeestega). Siis võiks natuke lasta ka, et tekiks ettekujutus, mida 1 noole lennutamine endast ette kujutab, milline on tabamus, kuidas see loomale mõjuda võib jms. Sellist hurraaaa, sain vibu kätte, nüüd on maru äge, asja on vast peaaegu kõik teinud, kes rohkem, kes vähem, üritus võiks omada mingit sisu (see hurraa pool võiks muidugi ka abiks olla, et ise proovitud, oma võimed mingis osas üle vaadatud).
Minu ettekujutus sellisest üritusest:
1) Seminar. Mõni tund teooriat, infot, mis puudutab vibujahti (ega keskmine internetiseerunud jahimees nii tsuhnaa ka pole, kes ei oleks vaadanud vibujahivideosid, lugenud üht-teist siit sealt jms). Lisaks, idee pole sellise üritusega koolitada välja hulga vibujahimehi ning teha kuuajalist koolitust, koos kohustusliku võistlusega (vabandust liialdamise pärast), vaid anda ülevaadet, mida kujutab endast kohalik vibulaskjate hulk, mida väljamaalaste hulk, kuidas mujal vibujahte peetud, seadustest jms, mis iganes vajalik, et tavainimene mingi ülevaate saaks, eriti jahimees.
2) Meelelahutuslik osa. Toodaks kohale mõni korralik jahivibu, näidatakse lähemalt ka, et mis, kus, miks, nooltega sama lugu (ise näppinud USA päritoluga jahivibusid ja nooli ning suhelnud ka vibujahimeestega). Siis võiks natuke lasta ka, et tekiks ettekujutus, mida 1 noole lennutamine endast ette kujutab, milline on tabamus, kuidas see loomale mõjuda võib jms. Sellist hurraaaa, sain vibu kätte, nüüd on maru äge, asja on vast peaaegu kõik teinud, kes rohkem, kes vähem, üritus võiks omada mingit sisu (see hurraa pool võiks muidugi ka abiks olla, et ise proovitud, oma võimed mingis osas üle vaadatud).
Üks lask - liha. Kaks lasku - võib-olla. Kolm lasku...
Re: vibud
See nn. verejälje koera omamine on küll jahinduse arengukavasse sisse kirjutatud ja mina toetan seda mõtet 100% (sai isegi sellepärast endale alles saksa jahiterjer toodud).
Aga neid poolt ja vastu arvamuste lugemine on päris huvitav. Endal tekkinud nüüdseks sellised mõtted:
Evolutsiooni käigus arenes välja nn. noast oda, siis vibu jne. kuni vintraudse relvani välja. See toimus selletõttu, et tulirelval on olulised eelised võrreldes vibuga (alates laskekiirusest lõpetades laskekaugusega). Kui keegi tahab hasardist või nostalgiast tingituna ajas tagasi minna, siis minul selle vastu küll midagi ei ole. Kui ma õieti olen aru saanud, siis jahipidamise eesmärk on uluki kiire tabamine, mitte haavamine ja piinamine
Seda soovib iga jahimees-olgu siis tegemist vintraudse relva omaniku või kastlõksuga jahimehega. Samuti ka vibujahimees.
See salaküttimise hirm, kodus hoitava liigse relvaarasenali jne. ees on meil sisse kasvatatud nõukogude ajast- praktiliselt kõik, millega võisid nn. valitseva korra vastu minna oli keelatud. Aga paraku sellest ühiskonnast me tuleme. Seetõttu ka selline suhtumine- vibumees metsas= salakütt. Ka registreerimata tulirelva omamine ja sellega jahipidamine on keelatud. Paraku sellised relvad ringlevad ikka ja käiakse nendega ka jahil. Olen isegi nn. kohalike meistrite valmistatud summutiga vene vintraudset näinud-pauk oli nagu 22 LR-l. Antud isend on tänase päeva seisuga õnneks ringlusest väljas. Kui palju neid aga veel olla võib?
Vaevalt sellele küsimusele keegi vastata oskab. Edasi mõeldes,et ka oma seaduslikule relvale saab muretseda nn. summutaja ja seda siis ebaseaduslikult kasutada
Selleks, et sellist käitumist ei oleks( pean silmas kodanike seadusekuulekaks muutumist) on vaja kõigi mõttemaailma muuta ja ühiskonnal areneda. Palju siis neid vibujahimehi tekiks? Vibuga on looma tabada veel keerulisem kui sileraudse jahipüssiga. See analoogne maaomanike nõubmisega- et neid ikka kohalikku jahiseltsi võetaks. Kuigi see võimalus on ka praegu olemas, siis arengukavasse sisse kirjutatud variant välistab nn. 1. punkti mille üle maaomanikud saavad jahimeeste kallal vinguda. Ega sellepärast maaomanikud massiliselt jahimeesteks ei hakka.
Kokkuvõttes mind jätab praegu see vibumeeste soov ükskõikseks- kui seadustatakse, siis selles mingit ohtu ka ei näe. Kui ei, siis ma ka ei nuta, sest ei ole ise vibufänn. Aga laskeoskust tuleb parandada jahimeeste seas- sellest ei saa üle ega ümber![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
Aga neid poolt ja vastu arvamuste lugemine on päris huvitav. Endal tekkinud nüüdseks sellised mõtted:
Evolutsiooni käigus arenes välja nn. noast oda, siis vibu jne. kuni vintraudse relvani välja. See toimus selletõttu, et tulirelval on olulised eelised võrreldes vibuga (alates laskekiirusest lõpetades laskekaugusega). Kui keegi tahab hasardist või nostalgiast tingituna ajas tagasi minna, siis minul selle vastu küll midagi ei ole. Kui ma õieti olen aru saanud, siis jahipidamise eesmärk on uluki kiire tabamine, mitte haavamine ja piinamine
![Embarassed :oops:](./images/smilies/icon_redface.gif)
See salaküttimise hirm, kodus hoitava liigse relvaarasenali jne. ees on meil sisse kasvatatud nõukogude ajast- praktiliselt kõik, millega võisid nn. valitseva korra vastu minna oli keelatud. Aga paraku sellest ühiskonnast me tuleme. Seetõttu ka selline suhtumine- vibumees metsas= salakütt. Ka registreerimata tulirelva omamine ja sellega jahipidamine on keelatud. Paraku sellised relvad ringlevad ikka ja käiakse nendega ka jahil. Olen isegi nn. kohalike meistrite valmistatud summutiga vene vintraudset näinud-pauk oli nagu 22 LR-l. Antud isend on tänase päeva seisuga õnneks ringlusest väljas. Kui palju neid aga veel olla võib?
![Question :?:](./images/smilies/icon_question.gif)
![Evil or Very Mad :evil:](./images/smilies/icon_evil.gif)
Kokkuvõttes mind jätab praegu see vibumeeste soov ükskõikseks- kui seadustatakse, siis selles mingit ohtu ka ei näe. Kui ei, siis ma ka ei nuta, sest ei ole ise vibufänn. Aga laskeoskust tuleb parandada jahimeeste seas- sellest ei saa üle ega ümber
![Laughing :lol:](./images/smilies/icon_lol.gif)
ikka lõbusalt
Re: vibud
gunnar kirjutas:Vibu vibuks aga kuidas oleks amb ? Seda ma lasin ka kokkutulekul ja kui tohiks läheks metsa ka
Selle eest on EU onud ja tädid hoolt kandnud - http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:31992L0043:EN:HTML (vaata päris lõppu). Kuidas ja miks amb sinna sattus ei hakka ma siin spekuleerima.
www.jaljekoer.net
-
- Postitusi: 11
- Liitunud: T Jaan 18, 2005 6:59 pm
Re: vibud
Vastuseks Feeni ürituse organiseerimise ideele:
Ei hakka pikalt arutlema selle teema üle enam. Nii nagu sa välja pakkusid on väga OK. Algul väike seminar ja siis praktilise poole tutvustus. Üritusel võiksime üles seada ka meie poolt välja pakutud vibujahimehe laskekatse.
Siinkohal on ka paras ära kirjeldada laskekatse sellisena, nagu me ta seaduse tarvis välja pakkusime. Kui allkirjeldatud laskekatse tingimustesse veidi süveneda, siis on näha, et tegemist on üsna tõsise proovikiviga:
§ 12. Laskekatse sooritamine
(1) Laskekatse tuleb sooritada vibujahimehe kasutuses olevast vastukaar-, plokk- või pikkvibust.
(2) Laskekatse vastuvõtukomisjon tuvastab laskekatse tunnistuse taotleja isiku enne katse sooritamist jahitunnistuse alusel. Tuvastamist tõendab katse vastuvõtja oma allkirjaga laskekatse protokollil.
(3) Vibujahimehe laskekatse tunnistuse taotleja sooritab laskekatse 3D (kolmemõõtmelised) ulukikujulistesse sihtmärkidesse:
1) sihtmärkidena kasutatakse Rahvusvahelise Maastikuvibu Liidu (IFAA) 2.- ja 3. grupi 3D sihtmärke;
2) laskekatsel lastakse 6 sihtmärki, millest kolm on 2.- ja kolm on 3. grupi sihtmärgid;
3) 6-st sihtmärgist on üks ülat alla ja üks alt üles lastav sihtmärk, igasse märki lastakse üks nool;
4) sihtmärgid on paigutatud määramata kaugustele: kaks sihtmärki kuni 12m, kaks sihtmärki kuni 18m ja kaks sihtmärki kuni 30 m;
5) sihtmärkidel on tähistatud elutähtsate organite piirkond, mille tabamine annab katse sooritajale 10 silma, sihtmärgi tabamine väljaspoole elutähtsaid organeid tähistavat piirkonda (uluki haavamine) annab -5 silma ja möödalask 0 silma.
6) laskekatse loetakse sooritatuks, kui katse sooritaja on kogunud katsel vähemalt 40 silma.
§ 13. Laskekatse tunnistuse andmine
(1) Laskekatse tunnistus väljastatakse vibujahimehele 10 päeva jooksul pärast laskekatse sooritamist.
(4) Laskekatse tunnistus väljastatakse laskekatset tegemata vibujahimehele, kellel on täidetud ja on kehtiv Rahvusvahelise Maastikuvibu Liidu (IFAA) A-klassi normatiiv. Arvestust peab Eesti Maastikuvibu Liit.
§ 14. Laskekatse tunnistuste arvestus
(1) Laskekatse tunnistuste arvestust peab tunnistuse andja.
(2) Vibujahimehe laskekatse tunnistus antakse kaheks aastaks.
Ei hakka pikalt arutlema selle teema üle enam. Nii nagu sa välja pakkusid on väga OK. Algul väike seminar ja siis praktilise poole tutvustus. Üritusel võiksime üles seada ka meie poolt välja pakutud vibujahimehe laskekatse.
Siinkohal on ka paras ära kirjeldada laskekatse sellisena, nagu me ta seaduse tarvis välja pakkusime. Kui allkirjeldatud laskekatse tingimustesse veidi süveneda, siis on näha, et tegemist on üsna tõsise proovikiviga:
§ 12. Laskekatse sooritamine
(1) Laskekatse tuleb sooritada vibujahimehe kasutuses olevast vastukaar-, plokk- või pikkvibust.
(2) Laskekatse vastuvõtukomisjon tuvastab laskekatse tunnistuse taotleja isiku enne katse sooritamist jahitunnistuse alusel. Tuvastamist tõendab katse vastuvõtja oma allkirjaga laskekatse protokollil.
(3) Vibujahimehe laskekatse tunnistuse taotleja sooritab laskekatse 3D (kolmemõõtmelised) ulukikujulistesse sihtmärkidesse:
1) sihtmärkidena kasutatakse Rahvusvahelise Maastikuvibu Liidu (IFAA) 2.- ja 3. grupi 3D sihtmärke;
2) laskekatsel lastakse 6 sihtmärki, millest kolm on 2.- ja kolm on 3. grupi sihtmärgid;
3) 6-st sihtmärgist on üks ülat alla ja üks alt üles lastav sihtmärk, igasse märki lastakse üks nool;
4) sihtmärgid on paigutatud määramata kaugustele: kaks sihtmärki kuni 12m, kaks sihtmärki kuni 18m ja kaks sihtmärki kuni 30 m;
5) sihtmärkidel on tähistatud elutähtsate organite piirkond, mille tabamine annab katse sooritajale 10 silma, sihtmärgi tabamine väljaspoole elutähtsaid organeid tähistavat piirkonda (uluki haavamine) annab -5 silma ja möödalask 0 silma.
6) laskekatse loetakse sooritatuks, kui katse sooritaja on kogunud katsel vähemalt 40 silma.
§ 13. Laskekatse tunnistuse andmine
(1) Laskekatse tunnistus väljastatakse vibujahimehele 10 päeva jooksul pärast laskekatse sooritamist.
(4) Laskekatse tunnistus väljastatakse laskekatset tegemata vibujahimehele, kellel on täidetud ja on kehtiv Rahvusvahelise Maastikuvibu Liidu (IFAA) A-klassi normatiiv. Arvestust peab Eesti Maastikuvibu Liit.
§ 14. Laskekatse tunnistuste arvestus
(1) Laskekatse tunnistuste arvestust peab tunnistuse andja.
(2) Vibujahimehe laskekatse tunnistus antakse kaheks aastaks.
Usun, et vibul on hing
-
- Postitusi: 2633
- Liitunud: R Okt 03, 2003 9:50 pm